A filozófia nyugati és keleti öröksége	
kutatószeminárium	
Salamon János	
Moholy-Nagy Művészeti Egyetem
Elméleti Intézet	
2009. őszi félév, kedd 13.40–16.30	
	
Kód: 	
A kurzus kreditértéke: 4	
Heti óraszám: 4	
Előtanulmányi követelmény: nincs	
A számonkérés formája: dolgozat	
Konzultáció: Gondűző, tanári szoba; kedd 16.30–17.30, T: 392 1121	
E-mail: zeno@mikrowlan.hu	

Csoportlétszám: 

A mai nyugati ember általában úgy véli, hogy jól informált, és kialakult világképpel rendelkezik, vagyis tudja, mit gondoljon a világról, és a benne elfoglalt helyéről.  Ezen a szemináriumon abból indulunk ki, hogy a mai nyugati ember téved, amikor így vélekedik, mert az információk, a közvetlen környezetünkről szerzett benyomások inkább elhomályosítják, mint megalapozzák a világképét. Ez főként azért van így, mert a modern közfelfogással ellentétben a világképünket nem mi kreáljuk, hanem örököljük. Ennek az örökségnek fogunk hétről-hétre nyomába eredni. A nyomozást a 19. századi Amerikában kezdjük, az i.e. 5. századi Athénban folytatjuk az i.e. 8. századi Indiában fejezzük be.

A kurzus során tárgyalt főbb témakörök: 

1.	Az amerikai transzcendentalisták: a kálvinizmuson és az unitáriánizmuson is túl.  Thoreau egyszemélyes függetlenségi háborúja: civilizáció kontra konvenció; a kényelem bére; respiráció kontra inspiráció (making a living versus living); a megfontolt élet (deliberate living); isteni lét kontra rabszolga lét
2. Információ kontra transzformáció		
3. Boldogság- és megváltáselméletek: eudaimónia és moksa							
4. Civilizáció kontra kultúra				
5. A test és a lélek hierarchiája			
6. Természet és konvenció			
7. Hasznos kontra nemes élet				
8. A mártír mint tanú (megfigyelő) és bögöly (társadalomkritikus)
9. A négy nemes igazság és a nemes nyolcágú ösvény	
10. A szenvedések lánca				
11. Lélekvándorlás, karma és nirvána					
12. Az illúziók fátyla; varázslat (Maya) és valóság
13. Advaita vedanta: a tudás vége, avagy a végső tudás
14. Összefoglalás: felvilágosodás vagy megvilágosodás?				

A kurzus teljesítésének feltételei

A félévi aláírás feltétele az órákon való részvétel, a katalógusokkal dokumentált jelenlét (ld. TVSZ). A félévi osztályzat a két zárthelyi (25–25 %) és a félév végén leadott dolgozat (50 %) jegyeiből áll össze; a zárthelyik pótlására a félév végén egyszer nyílik alkalom, amennyiben a hallgató valamelyik zárthelyit ekkor sem írja meg, az 25–25% levonásával számít bele a végleges osztályzatba.

A félévi jegy (kollokvium) kiszámításának módja

A félévi jegy komponensei:			Értékelés:	
•	1. zárthelyi	25 %		91–100 %:	jeles	
•	2. zárthelyi	25 %		76–90 %:	jó	
•	félévi dolgozat	50 %		61–75 %:	közepes	
			51–60 %:	elégséges	
			0–50 %:	elégtelen	

A félév tervezett programja

Dátum	Kötelező szakirodalom, feladatok, határidők	
4. óra	1. zárthelyi	
8. óra	2. zárthelyi	
folyamatosan	prezentáció a készülő dolgozat témájában (mindenki egy alkalommal)	
utolsó előtti óra	zárthelyik pótlása	
utolsó előtti óra	félévi dolgozat leadása	
utolsó óra	félévi dolgozatok értékelése	

Szakirodalom

Kötelező irodalom:

Henry David Thoreau  Walden, (ford. Szöllősy Klára), Budapest, Sas Kiadó, 1999
Platón: Szókratész védőbeszéde, (ford. Devecseri Gábor), Budapest, Európa Diákkönyvtár

Vekerdi József (ford.)   Buddha beszédei,  Budapest 1989.
						Bhagavad Gíta.  A Magasztos Szózata.  Budapest 1997
Teingl-Takács László (ford.)  Brihadáranyaka upanisad   In:Upanisadok I-III. Budapest 1992-94.  

Ajánlott irodalom:
Salamon János Walden:egy termodinamikai kísérlet, Élet és Irodalom, 2000, 44. évf. 37.sz.
 Puskás Ildikó  Istenek tánca. Rövid áttekintés az indiai vallásokról. Budapest 1984, 
				 Lélek a körforgásban,  Budapest 2000.
 Schmidt József   Az ind filozófia,  2. kiadás, Budapest 1991. 
Héjjas István  Ókori indiai bölcselet,  Budapest 1994.
Fórizs László (ford.)  Rigvéda. Teremtéshimnuszok. Budapest 1995
Vekerdi József (szerk)  Szanszkrit líra. (Himnuszok a Rigvédából)  Bp. 1988.
 Vekerdi József (ford.)  Titkos tanítások. Válogatás az upanisadokból. Budapest 1987.
Schmidt József  Ázsia világossága. Buddha élete, tana és egyháza. Budapest 1924. 
Ruzsa Ferenc  Gótama nem volt buddhista. In Századvég (új foly.) I/1. (1994 tavasz), 103-116. o. 
Küng, Hans – Bechert, Heinz: Párbeszéd a buddhizmusról. (Kereszténység és világvallások.) Budapest 1997.